Iepriekšējās nedēļas rakstā informējām lasītājus par fizisko personu jauno ienākumu veidu – ienākumu no ieguldījumu konta. Šajā rakstā skaidrojam IIN likumā noteiktos kritērijus kontam, lai tas kvalificētos kā ieguldījumu konts.
Komersantu rīcības apjoms, kas veicams noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas (NILLTFN) jomā, tagad jau vairs neizraisa pārsteigumu, kā tas bija pirms gada. Tagad ar likumu noteikto pasākumu neesība komersantu darbībā ir arvien vairāk saistīta ar apzinātu likumu prasību neievērošanu, nevis no normatīvajiem aktiem izrietošo prasību nezināšanu. Lai ieviestie pasākumi tiktu atbilstoši īstenoti un sasniegtu savu mērķi, ir nepieciešama izpratne par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas formām.
Ar šā gada 1. janvāri ir spēkā PVN apgrieztās maksāšanas kārtība (reverss) metālizstrādājumu piegādei un ar to saistītiem pakalpojumiem – metālizstrādājumu griešanai, locīšanai, mehāniskai apstrādei, metināšanai, velmēšanai, tīrīšanai, virsmas apstrādei un citiem apstrādes veidiem. Nozarē apjukumu ir radījis VID skaidrojums, ka PVN reversu šiem pakalpojumiem piemēro tikai tad, ja tos sniedz kopā ar metālizstrādājumu piegādi. Tātad, sniedzot šos pakalpojumus atsevišķi, tiem piemēro parasto kārtību. Šajā rakstā – sīkāk par šo problēmu.
Iepriekš jau esam informējuši MindLink.lv abonentus par jauno UIN likumu, tostarp par jaunu regulējumu attiecībā uz ziedojumiem. Šajā rakstā – par atšķirībām UIN piemērošanā ziedojumiem iepriekš un pēc šā gada 1. janvāra, kad jaunais UIN likums ir stājies spēkā.
Solidaritātes nodokli (SN) kopš 2016. gada piemēro ienākumiem, kas pārsniedz Ministru kabineta noteiktos valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu (VSAOI) griestus. Šāds princips saglabāsies arī šogad. Taču SN maksāšana sniegs nodokļa maksātājiem arī zināmu labumu, jo atšķirībā no iepriekšējās kārtības SN maksājumus izmantos gan veselības aprūpei, gan sociālajai apdrošināšanai, kā arī iedzīvotāju ienākuma nodokļa (IIN) maksājumiem. Kopumā SN regulējums kļūs nodokļa maksātājiem labvēlīgāks. Šajā rakstā – par šo principu un SN maksātāju pienākumiem saskaņā ar jauno regulējumu.
Pagājušās nedēļas Īsziņā informējām MindLink.lv abonentus, ka Eiropas Komisija šā gada 12. janvārī atteica Latvijai PVN apgrieztās maksāšanas kārtības (reversa) ieviešanu sadzīves elektronisko iekārtu un sadzīves elektriskās aparatūras piegādēm iekšzemē. Nepagāja ne nedēļa, un Komisija atkal iebilst pret Latvijas pieprasījumu ieviest PVN reversu – šoreiz būvizstrādājumu piegādēm iekšzemē. Par to sīkāk – šajā rakstā.
2018. gads ir sācies ar būtiskām izmaiņām PVN piemērošanā. PVN likuma 142. panta jaunajā redakcijā ir paplašināta PVN apgrieztās maksāšanas kārtība (reverss) būvniecības pakalpojumiem, iekļaujot arī būvizstrādājumu piegādi. Šajā rakstā skaidrosim, kā uzņēmējiem noteikt, vai piegādātā prece atbilst būvizstrādājuma definīcijai, lai korekti piemērotu jaunās PVN normas.
Atbilstoši 2006. gada 28. novembra Padomes Direktīvas 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu 395. pantam Latvija pieprasīja, lai Padome pēc Komisijas priekšlikuma atļauj Latvijai, atkāpjoties no direktīvas 193. panta, piemērot PVN apgrieztās maksāšanas kārtību (reversu) plaša patēriņa elektronikas preču un mājsaimniecības elektroierīču piegādēm iekšzemē. Šā gada 12. janvārī Komisija atteica Latvijai piemērot šādu atkāpi.
Kontekstā ar plānoto Vispārīgās datu aizsardzības regulas 2016/679 (“Regula”) piemērošanu no 2018. gada maija aktuāls ir kļuvis jautājums par lielajiem sodiem. Regula nosaka ievērojami lielākus maksimālā soda apmērus, turklāt tajā ir definēti konkrēti kritēriji, kurus uzraugošajām iestādēm būs jāņem vērā, lemjot par administratīvā soda piemērošanu vai tā apmēru. Šajā rakstā aplūkojam vairākus Regulā noteiktos kritērijus, kā arī 29. panta darba grupas vadlīnijas par administratīvo sodu piemērošanu. Kritērijus administratīvo sodu piemērošanā ir svarīgi ņemt vērā, gan izvērtējot uzņēmuma riskus datu aizsardzības jomā, gan lemjot par ieviešamajiem datu aizsardzības pasākumiem.
Nodokļu reformas plāna īstenošanas ietvaros 2017. gadā tika apstiprināti vairāki jauni likumprojekti, kas ieviesīs būtiskas izmaiņas Latvijas nodokļu sistēmā, kā arī nozīmīgi grozījumi esošajā tiesiskajā regulējumā. Šajā rakstā – par svarīgākajiem grozījumiem PVN likumā 2018. gadā.
VID ir sagatavojis informatīvo materiālu par tīmekļa vietnes kā struktūrvienības reģistrēšanu tiem saimnieciskās darbības veicējiem, kas veic saimniecisko darbību internetā. Šajā rakstā – par galvenajiem aspektiem reģistrēšanas procesā.