Starptautiskas uzņēmumu grupas arvien biežāk izvēlas veidot grupas kontu (cash pool), lai optimizētu grupā pieejamos brīvos finanšu līdzekļus un mazinātu ārējo finanšu avotu ietekmi. Taču grupas konta izveide un darījumu uzsākšana rada nepieciešamību pamatot grupkonta darījumos piemēroto transfertcenu (TC) atbilstību tirgus cenām un, iespējams, gatavot TC dokumentāciju. Šajā rakstu sērijā apskatīsim galvenos TC apsvērumus saistībā ar grupkonta darījumiem saistīto personu starpā, ņemot vērā TC regulējošos normatīvos aktus Latvijā un ESAO Nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas pārvietošanas (BEPS) projekta ieteikto labāko praksi.
Eiropas Savienības Tiesa (EST) šā gada 10. jūlijā ir pieņēmusi spriedumu lietā C-273/18 SIA “Kuršu zeme” pret VID, kurā analizēts jautājums, vai secīgu pārrobežu preču piegāžu ķēdes darījumos ar vienu transportēšanu preču gala saņēmējs – Latvijas komercsabiedrība – bija tiesīga atskaitīt priekšnodokli, kas norādīts citas Latvijas komercsabiedrības nodokļa rēķinos, ja SIA “Kuršu zeme” preces saņēma Lietuvā (sākotnējā preču piegādātāja noliktavā) un pati nodrošināja transportēšanu uz Latviju. Šajā rakstā – sīkāk par EST atziņām.
Vasaras sākumā ir pieņemti ilgi gaidītie grozījumi PVN likumā un grozījumi 2013. gada 3. janvāra MK noteikumos Nr. 17 “PVN likuma normu piemērošanas kārtība un atsevišķas prasības PVN maksāšanai un administrēšanai.” Šajā un nākamajos rakstos – par būtiskajām izmaiņām PVN piemērošanā.
Kredītiestādes Latvijā piedāvā klientiem iespēju iesaistīties grupas kontā (cash pool), taču tā izveide un uzturēšana ietver nodokļu un juridiskos riskus, kā arī rada neskaidrības, kas var atturēt personas no izdevumu mazināšanas un naudas līdzekļu efektīvas pārvaldīšanas. Šis rakstu sērijas apskats analizē grupkonta juridiskos riskus un sekas. Daži no grupkonta izveides un pārvaldības aspektiem būs atkarīgi no tā, vai tas izveidots uzņēmumu grupas ietvaros vai arī apvieno savstarpēji nesaistītu sabiedrību naudas līdzekļus. Šajā rakstā – par abu grupkonta variantu juridiskajām sekām.
ES reģistrētie uzņēmumi arvien biežāk un aktīvāk uzsāk uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs, dibinot filiāles vai meitassabiedrības vai arī reģistrējot pārstāvniecības nodokļu vajadzībām. Pārrobežu uzņēmējdarbība ir brīvā tirgus ekonomikas rezultāts, kurš rada pozitīvu efektu sabiedrībā – uzņēmumu konkurētspēju, nodarbinātību, inovāciju un vispārīgu ekonomisko izaugsmi. Taču gadījumā, ja uzņēmuma finanšu rādītāji liecina par finanšu grūtībām, aktuāls kļūst jautājums par maksātnespējas procesa uzsākšanu. Pārrobežu uzņēmuma maksātnespējas gadījumā rodas virkne neskaidrību gan par tiesas piekritību izskatīt maksātnespējas procesa pieteikumu, gan par piemērojamo likumu. Šajā rakstā aplūkosim pārrobežu maksātnespējas procesa uzsākšanas būtiskos aspektus.